![](https://grette.no/content/uploads/2020/02/iStock-1079995840-scaled_846x434_acf_cropped-300x154.jpg)
Høye klimagassutslipp og lav produktivitet er blant bygg- og anleggsbransjens store utfordringer. Digitalisering og innovasjon er sentrale virkemidler som kan bidra til å løse utfordringene, og det skjer nå mye spennende i bransjen. Blant annet med forskning på bruk av kunstig intelligens og utvikling av BIM. Her kommer en liten smakebit av det som rører seg i bransjen nå.
Skanska, Volvo og SINTEF har inngått et samarbeidsprosjekt hvor målsetningen er å optimalisere bruken av anleggsmaskiner ved bruk av kunstig intelligens. Bygg- og anleggsbransjen står for om lag 15 % av Norges klimagassutslipp, og drøyt 20 % av denne andelen kommer fra anleggsmaskiner. Det er derfor store effektivitetsgevinster å hente med hensyn til kjøremønster og tomgangskjøring. I store anleggsprosjekter står anleggsmaskiner på tomgang nær halve driftstiden. Lykkes forskningsprosjektet kan det derfor få stor betydning for effektivitet og redusert klimagassutslipp i Norge så vel som internasjonalt. Prosjektet sikter mot en reduksjon av utslipp på minst 10 %.
Statsbygg lanserte før jul en ny BIM-manual, som etter en navnekonkurranse fikk kallenavnet SIMBA. Manualen gjelder fra 2020 og stiller nye krav til BIM-leveranser i Statsbygg sine prosjekter. Manualen skal brukes i alle nye prosjekter fra 2020. Vi anser den som viktig bidrag i utviklingen av BIM.
Nylig kom også nyheten om at Statsbygg starter arbeidet med å digitalisere statlige bygninger. Statsbygg skal benytte en skyløsning som blant annet skal inneholde BIM-modeller, skannede papirtegninger og dokumentasjon knyttet til forvaltning, drift og vedlikehold. Dette blir en sentral del av arbeidet med å lage digitale tvillinger, altså digitale kopier, av bygningene.
Selv om BIM i anleggsprosjekter har andre utfordringer enn i byggeprosjekter, for eksempel knyttet til geomatikk, ser vi også her en utvikling. Nye Veier har satt ambisiøse krav til BIM-leveranser, blant annet på prosjektet E39 Kristiansand vest – Mandal øst. Kravene er så høye at totalentreprenøren i prosjektet, AF Gruppen, måtte utvikle en egen programvare. Også Statens vegvesen har satt ambisiøse krav til BIM i sitt nye OPS-prosjekt Rv. 555. Slike krav er naturligvis krevende for markedet å konkurrere på, men samtidig bidrar det til utvikling av BIM og øvrig digitalisering i bransjen.
I Bybaneprosjektet i Bergen gjennomføres prosjektering, planlegging og bygging papirløst. Entreprenøren opplyser om mange fordeler ved bruk av BIM, blant annet ved at entreprenøren kommer tidlig inn og får være med å påvirke løsninger og detaljer i prosjekteringen sammen med prosjekterende konsulent og byggherre.
Grette mener at bransjen må få hensiktsmessige incentiver for det videre digitaliseringsarbeidet. De toneangivende byggherrene må aktivt bruke egnede virkemidler for å stimulere utviklingen i ønsket retning. Signalene fra Statens vegvesen om å involvere entreprenørene tidligere og prioritere funksjonskrav i kontraktene er eksempler som Grette mener er fornuftige virkemidler.