![](https://grette.no/content/uploads/2022/08/michael-dziedzic-dbpLrMALyiM-unsplash-300x226.jpg)
Ytringsfrihetskommisjonen har den 15. august 2022 levert en utredning til Kultur- og likestillingsdepartementet. I utredningen gis det en rekke anbefalinger til tiltak for å styrke en åpen og opplyst samtale. Et av områdene kommisjonen fokuserer på, er ytringsfrihet i arbeidslivet.
Ytringsfriheten er en grunnleggende menneskerettighet etter Grunnloven § 100 og Den Europeiske menneskerettskonvensjon artikkel 10. Arbeidstakere er derfor beskyttet av den samme ytringsfriheten som gjelder ellers i samfunnet.
Ytringsfriheten som utgangspunkt og begrensninger i arbeidsforhold
I arbeidsforhold er det imidlertid gitt noen særlige begrensninger i denne retten. Kommisjonen peker på fire grunnlag som begrenser ansattes ytringsfrihet:
- Taushetsplikt
- Ulovfestet lojalitetsplikt
- Uttalelser på vegne av arbeidsgiver – styringsretten
- Ulovlige ytringer
Kommisjonen fremhever i rapporten at mange arbeidstakere legger bånd på seg selv eller helt lar være å delta i den offentlige debatten i kraft av sitt arbeid. I studie gjort av Fafo våren 2022 sier nær halvparten av offentlige ansatte og fire av ti private ansatte at de har arbeidsavtaler som begrenser mulighetene til å ytre seg offentlig om egen arbeidsplass. I Fafos befolkningsundersøkelse fra 2016 var hovedfunnet at flertallet mente at det var stor takhøyde for å ta opp uenighet internt, mens flere opplevede begrensninger i hva de kunne si eksternt.
Forhold som begrenser ytringsrommet, kan etter kommisjonens mening for det første være en kultur for kritiske ytringer oppleves som lite velkomne. Videre har mange arbeidsgivere et fokus på omdømmet, noe som kan begrense en romslig ytringskultur. Kommunikasjonsstrategier og retningslinjer, samt profesjonalisering av kommunikasjon vil også kunne begrense den enkelte arbeidstakers mulighet til å nå ut i offentligheten. Mange ansatte oppfatter også at lojalitetsplikten går lengre enn den gjør, og enkelte arbeidsgivere kan signalisere krav om taushet som det ikke er hjemmel for. Avslutningsvis peker kommisjonen på at jobbsikkerhet og arbeidsvilkår kan begrense ytringsfriheten.
Anbefalinger om lovendringer og endring av retningslinjer
På bakgrunn av dette anbefaler kommisjonen at arbeidsgivers ansvar for å legge til rette for et godt ytringsklima tas inn som en del av kravbestemmelsene i arbeidsmiljøloven kapittel 4. Dette vil forplikte arbeidsgivere til å ta ytringsfriheten med som et fast punkt i arbeidet med arbeidsmiljøet, og som en del av årlige arbeidsmiljøundersøkelser.
Kommisjonen foreslår videre å videreføre den ulovfestede lojalitetsplikten, samt å utvide ordlyden i forvaltningsloven § 13 b. Kommisjonen fremholder at det er behov for en presisering i forvaltningsloven om at offentlige ansatte skal ha rett til å varsle til mediene uten først å varsle internt.
Kommisjonen oppfordrer avslutningsvis til at både private og offentlige virksomheter er bevisst når de utarbeider egne veiledere og retningslinjer. Disse kan ha en stor påvirkningskraft og vil kunne legge til rette for et godt ytringsmiljø.